България се нареди на последните места в ЕС по четене на книги, сочи статистика на Евростат. Обобщените цифри показват, че под 40% от българите са чели книги през 2022 г., като едва 8% от тях са прочели повече от 10 за изминалата година.
За най-четящи са определени Люксембург със 74%, Дания със 72% и Естония със 70%. Челната тройка е следвана от скандинавските държави Швеция и Финландия. Въпреки че Норвегия не е част от ЕС, тя също е включена в проучването и то с доста висок процент.
Спрямо България, само Румъния, Кипър и Италия имат по-малък дял от населението, което е прочело поне една книга през 2022 г. Румъния е класирана на последно място с под 30%, което е двойно по-малко от първите 10 в класацията.
![](https://azcheta.com/azcheta-content/uploads/2024/08/books-day-MS-2022-1024x576.png)
Статистиката сочи, че средно 52% от хората на възраст над 16 г. в ЕС са успели да прочетат поне една книга в последната година. Оказва се, че младите (16 – 29 г.) са сред най-активните читатели, като над 60% от тях са отваряли книга поне веднъж годишно. Това е значително по-висок процент от хората на възраст 30-54 г., от които само 53.5% са чели книги през 2022 г.
Според данните, жените четат значително повече от мъжете в ЕС: разпределението е 60% за женския пол и 44% при мъжкия. Що се отнася до количеството книги, данните показват, че 17% от дамите са прочели повече от 10 книги за една година, в сравнение със само 9% от мъжете.
Въпреки че скандинавските страни са сред най-четящите, открай време местните издатели са изправени пред сериозен проблем. Забелязва се нарастваща тенденция хората в съответните държави да предпочитат английското издание пред преводното. Това е особено разпространено в Нидерландия и все повече в Германия, която е един от най-големите книжни пазари в света. Изследване на „Евробарометър“ установи, че близо половината европейци владеят свободно английски език и могат да водят разговор.
Книжарите в Нидерландия споделят, че много млади хора предпочитат да купуват литература на английски заради кориците. Английските версии обаче намаляват продажбите на преводните заглавия в чужбина, а това води до трудности за европейските издатели и автори, за които става все по-сложно да възстановят инвестициите, които са направили за превода и издаването на дадено произведение.
Автор: Ива Недялкова